![Premiul international de literatura francofona "Benjamin Fondane" 2017](uploads/images/posts/img8915.png)
Decernarea
Premiului Internațional de Literatură Francofonă Benjamin Fondane
Ediția
a XII-a
Ananda Devi este laureata de anul acesta al Premiului internaţional de literatură francofonă Benjamin Fondane, conferit de către Preşedintele Institutului Cultural Român, doamna Liliana Ţuroiu, prezentă la ceremonie.
Deși Ananda Devi
a ales să scrie în franceză, poemele, nuvelele și romanele sale integrează din
plin și limbile creolă (din Insula Maurice) sau hindi (din India). Stilul său
incisif, liric și penetrant totodată, oferă limbii franceze noi dimensiuni
culturale și lingvistice legate de insula sa natală. Ananda Devi locuiește în
prezent aproape de Geneva, în Elveția, după ce a trăit cîțiva ani în
Congo-Brazzaville.
Printre autorii din Oceanul Indian, Ananda Devi este considerată o figură centrală și dintre cele mai prolifice. De la primul roman, opera sa pune în scenă autodistrugerea cauzată de diferite forme de închidere și excluziune. Dacă Rue la Poudriere abordează prostituția, Le Voile de Draupadi descrie suferințele unei femei indiene care refuză să fie înăbușită de tradiție. L’arbre fouet, marcat de violența paricidului, urmărește chestionarea unui univers mai oniric, pe care autoarea îl va aprofunda apoi în Moi, l’interdite, care a primit în anul 2000 Premiul Radio France pentru carte din Oceanul Indian.
Romanul Eve de ses decombres, din 2006, încoronat cu Premiul Francofon al celor Cinci Continente și cu premiul RFO, confirmă talentul acestei autoare în spațiul francofon. Romanul a fost adaptat pentru cinema de Sharvan Anenden și Harrikrisna Anenden.
Opera Anandei
Devi este în același timp tragică și poetică. Obsedată de problemele
excluziunii, alterității, devianței și suferinței, ea denunță climatul
înăbușitor al unei societăți cu multiple forme de închidere asupra sa însăși.
Prin forța și violența cuvintelor, Ananda Devi se ridică împotriva oricărei
forme de repudiere și propune un adevărat angajament al imaginarului insular
pentru recunoașterea și acceptarea alterității.
Ananda Devi a
primit certificatul de Onoare Maurice Cagnon al Consiliului Internațional de
Studii Francofone. A mai primit și alte premii, printre care Premiul pentru
răspândirea limbii și literaturii franceze al Academiei Franceze. În 2010 ea a
fost făcută Chevalier des Arts et des Lettres de către Guvernul Francez.
Pentru
activitatea sa literară care a îmbogățit patrimoniul limbii franceze cu nuanțe
ale oralității creole și indiene, pentru prezența sa prolifică în câmpului
literaturii francofone și mauriciene de azi, Ananda Devi a fost considerată de
juriu ca fiind demnă de a primi Premiul internațional de literatură francofonă
Benjamin Fondane pe anul 2017.
Ceremonia decernării Premiului a avut loc în cadrul expoziţiei "Exodus. Regard sur Benjamin Fondane" de Anca Seel, care poate fi vizitată la Galeria Institutului până în 31 octombrie.
Joi 12 octombrie, ora 19:30
Institutul Cultural Român de la Paris
1 rue de l'Exposition, 75007 Paris
Intrarea este liberă
Programul serii
Prezentarea expoziţiei "Exodus. Regard sur Benjamin Fondane" de Anca Seel
Prezentarea şi decernarea Premiului Benjamin Fondane de către Magda Cârneci
Lectură din textele lui Benjamin Fondane de Laurent Joly
Institutul Cultural Român, în parteneriat cu Organizatia Internaţională a Francofoniei şi Asociaţia Benjamin Fondane, acordă anual Premiul Internaţional de Literatură Francofonă Benjamin Fondane.
Premiul este decernat în memoria lui Benjamin Fondane (B.Fundoianu),
poet și filosof de origine română, promotor cunoscut al existențialismului în
spațiul francez interbelic, mort în mod tragic la Auschwitz în 1944. Este acordat în fiecare an unui scriitor de expresie franceză a cărui limbă maternă nu este franceza. Ceremonia de decernare va avea loc cu ocazia prezentării expoziţiei "Exodus. Regard sur Benjamin Fondane" de Anca Seel, la Galeria ICR Paris.
Până în prezent, Premiul Fondane a fost acordat următorilor scriitori, toți cunoscuți și reputați în lumea culturală franceză : Petr Kral (de origine cehă, în 2006), Abdelwahab Medeb (de origine tunisiană, 2007), Nimrod (de origine tchadiană, în 2008), Linda Lé (de origine vietnameză, în 2009), Jean Mettelus (de origine haitiană, în 2010), Abdellatif Laabi (de origine marocană, în 2011), Jean Portante (de origine italo-luxemburgheză, în 2012), Nicole Brossard (de origine canadiană, în 2013) și Luis Mizon (de origine chiliană, în 2014), Seyhmus Dagtekin (de origine kurdă, 2015) şi Gabriel Okoundji (de origine congoleză, 2016).
Juriul Premiului internaţional de literatură francofonă Benjamin Fondane este alcătuit din următoarele persoane: André Velter (poet și traducător, redactor la Radio France Culture, conducătorul colecțiilor Poésie și L’Arbalette la editura Gallimard), Jacques Darras (poet, eseist, traducător, fost profesor universitar, președintele Festivalului/Târg anual de poezie Marché de la poésie din Paris), Jean-Pierre Siméon (poet, dramaturg, președintele festivalului anual Printemps des poètes din Franța), Michel Carassou (editor, directorul editurii Non Lieu din Paris, președintele asociației Fondane din Paris și promotorul operei lui Fondane în Franța) și Magda Cârneci (poetă și prozatoare, fost director al ICR Paris, președinte al PEN Club România).
Nominalizaţii 2017 la Premiul internaţional de literatură francofonă Benjamin Fondane sunt : Rodica Draghincescu, Samira Negrouche, Tahar Bekri, al Hamdani, Ananda Devi, René Depestre, Hedi Kadour.
Benjamin Fondane (Iaşi 1898 – Auschwitz 1944) aparţine unei linii de scriitori români care au ales limba franceză. În 1923 se instala la Paris şi se impunea ca poet şi gânditor existenţial. Scriitor deja cunoscut în România, Fondane se stabileşte la vârsta de 25 ani. Este, deopotrivă, poet şi filozof, critic literar, dramaturg şi cineast. Evident, « modern », atent la avangardă, se ţine la distanţă de şcoli şi doctrine, de mişcări politice şi literare. Într-adevăr, dacă Fondane este profund marcat de curentele intelectuale şi artistice ale timpului său, el se indoieste şi se ţine departe de ele şi îşi cauta vocea sa, răspunsul său personal la întrebările atemporale, cât şi la intrebările epocii. Clarviziunea sa nu poate evita destinul tragic : deportat la Auschwitz, este asasinat în camera de gazare de la Birkenau, în 2 sau 3 octombrie 1944.
« Da, am fost un om ca ceilalţi », scria Fondane într-o epocă în care umanitatea multora era ultragiată. Tema « un om printre oameni » a fost aleasă pentru acest colocviu pentru că este o temă federatoare, deoarece permite reunirea unor comunicări pe teme variate care se referă atât la scrierile în limba română, cât și la cele în limba franceză ale lui Fondane, dar mai ales pentru că exprimă aspectul cel mai important din gândirea lui Fondane : lupta împotriva a tot ce se opune plenitudinii fiinţei umane. Aflat în centrul operei sale, poetice sau filozofice, omul nu este o abstracţiune, ci un individ concret, o fiinţă singulară care nu încetează să lupte penjtru libbertatea și demnitatea sa.